Уред за контролу имовине странаца (ОФАЦ) Министарства финансија САД уврстио је у понеђељак, 26. септембра, на „црну листу“ Диану Кајмаковић, тужитељицу Тужилаштва Босне и Херцеговине.
„Диана Кајмаковић континуирано подрива демократију и владавину закона у БиХ“, изјавио је Бриан Е. Нелсон, подсекретар за борбу против тероризма и обавјештајне финансијске послове у Министарству финансија САД.
Како је навео, уведене мјере још једном потврђују посвећеност Сједињених Држава стабилности и просперитету БиХ, јер се односе на „особу која има кључну улогу у омогућавању корупције у земљи“.
Ово је четврти сет мјера које ОФАЦ подузима у складу са Извршном уредбом 14033. Мјере су усмјерене против особа које су, уз остало, одговорне или су учествовала у корупцији или подривању демократских процеса или институција на Западном Балкану.
Сједињене Америчке Државе су током 2022.године изрекле санкције, поред осталих, Милораду Додику, Милану Тегелтији, Гордани Тадић, Алену Шеранићу и Маринку Чавари.
Живот на америчкој ‘црној листи’
„Мјере су наставак су проведбе стратегије Сједињених Држава за утврђивање одговорности појединаца који проводе дестабилизирајуће активности на Западном Балкану. Ове мјере подузимају се у вријеме најозбиљније политичке кризе у БиХ од 1995. године јер политичари, етно-националисти, и с њима повезане привилеговане мреже настављају подривати земљу“, саопћио је ОФАЦ.
Како је наведено, приликом оснивања, пред Тужилаштво БиХ постављен је низ циљева укључујући обезбјеђивање поштивања људских права и владавине права у земљи.
‘Примјер корумпираног државног тужиоца БиХ’
Истиче се да Тужилаштво ради у складу са Уставом и законима БиХ те се од тужилаца тражи да своје дужности врше без фаворизовања, пристрасности или предрасуда. Независност правосудног система БиХ предуслов је владавини права.
„Упркос овим обавезама у смислу избјегавања малверзација у вршењу дужности тужиоца, Диана Кајмаковић флагрантан је примјер корумпираног државног тужиоца БиХ, повезаног са криминалним организацијама“, каже се у саопћењу.
Истиче се да су, као дио ширих активности на сузбијању организованог криминала и трговине наркотицима у БиХ, истражиоци анализирали приватну комуникацију вођену посредством криптованих апликација за размјену порука.
Амбасадор Сједињених Америчких Држава Мицхаел Мурпхy,
![](https://external.fbeg4-1.fna.fbcdn.net/emg1/v/t13/14140480150886413025?url=https%3a%2f%2fba.usembassy.gov%2fwp-content%2fuploads%2fsites%2f270%2fDepartment-of-Treasury-1.jpg&fb_obo=1&utld=fbcdn.net&stp=c0.5000x0.5000f_dst-emg0_p540x282_q75_u&ccb=13-1&oh=06_AaoQn4oh9ob9If2EQyDcM8cvLsfLRyqmxtYsMdYIxcVycA&oe=63349365&_nc_sid=698a6b)
Финанцијери реформи правосуђа у БиХ желе виђети напредак, поручио амерички амбасадор
„Криминалци који су користили овај канал комуникација спомињали су Кајмаковић, која је радила на неким од истрага у вези са овим активностима. Као подршку трговцима наркотицима и другим криминалцима, Кајмаковић је помагала прикривању доказа, спрјечавању кривичног гоњења, те је на друге начине помагала незаконите активности у замјену за личну корист. Такођер је покушала блокирати истрагу у вези са појединцима из криминалног миљеа са којима је очигледно сарађивала“, каже се у саопћењу.
Посљедице санкција
Посљедице уведене мјере је да сва имовина и право на имовину оних који су санкционисани, а која се налази у САД или је у посједу или под контролом држављана САД мора бити блокирана и пријављена ОФАЦ-у.
Прописи ОФАЦ-а генерално забрањују све трансакције држављана САД који су у САД или који пролазе кроз САД, а која укључује имовину или право на имовину појединаца који су уврштени на листу или на други начин блокирани, изузев у случајевима када је то дозвољено опћом или конкретном дозволом ОФАЦ-а.
Држављани САД могу се суочити са прекршајним или кривичним казнама за кршење ових забрана.
Кајмаковић је, иначе, кандидаткиња за главног тужиоца Тужилаштва БиХ, о чему ће бити одлучивано у четвртак, 29. септембра, на сједници Подвијећа Високог судског и тужилачког вијећа (ВСТВ) БиХ.
Дисциплински поступак након захтјева тужиоца
Халил Лагумџија, предсједник ВСТВ БиХ које именује судије и тужиоце у БиХ, казао је за Радио Слободна Европа (РСЕ) да не зна хоће ли бити покренут дисциплински поступак против Кајмаковић.
„Вијеће ништа не може без захтјева или надлежног тужиоца или дисциплинског тужиоца. Без тужиоца нема суда, односно дисциплинске комисије”, казао је Лагумџија.
Лагумџија је казао да је приједлог Подвијећа за избор и именовања „да нико не буде преложен за кандидата за избор главног тужиоца“.
„Став Подвијећа је да се иде на нови конкурс за главног тужиоца. Како ће се Вијеће одредити, виђет ћемо на сједници 29. септембра. Ако Вијеће већински каже да није за то да се иде на избор неког од кандидата с листе, онда ће 10. октобра бити позната нова имена кандидата који испуњавају услове и они ће бити позвани“, казао је Лагумџија.
Већ формиран предмет
Миланко Кајганић, вршилац дужности главног тужиоца Тужилаштва БиХ потврдио је за РСЕ да Тужилаштво БиХ већ има формиран предмет који се односи на провјеру информација које се односе на Диану Кајмаковић.
„Два тужиоца раде на наведеном предмету и наставит ће да поступају у предмету док не донесу тужилачку одлуку“, казао је Кајганић.
Како је казао, Тужилаштво има већ формиран од раније предмет који се тиче свих особа у БиХ која су на листама, између осталих, и Сједињених Америчких Држава.
„Тужиоци у таквим предметима провјеравају и прикупљају доказе за коруптивне активности заједно са органима, између осталог, и Сједињених Америчких држава. Тако ће се поступити и у овом предмету“, казао је Кајганић.
Листа Стате Департмента подразумијева забрану уласка у САД (на фотографији: унутрашњост сједишта Стате Департмента)
ПРОЧИТАЈТЕ И ОВО:
САД увеле санкције за седам особа са Западног Балкана
Амбасада САД: ‘Вријеме да бх. правосуђе очисти властиту кућу’
Регирајући на уврштавање Диане Кајмаковић на „црну листу“ ОФАЦ-а, америчка амбасада у БиХ објавила је на Фацебооку како је то „прави примјер зашто је на најнижој разини повјерење грађана у способност бх. правосудног система да се ухвати у коштац с ендемском корупцијом“.
Истакнуто је да је вријеме да „бх. правосуђе очисти властиту кућу“, као и да не може бити учинковито када „неки од његових дужносника представљају најгору злоупотребу система“.
Диана Кајмаковић није једина носитељица правосудне функције у БиХ која се нашла на такозваној „црној листи“ САД-а.
Бивши предсједник Високог судског и тужилачког вијећа БиХ Милан Тегелтија стављен је 5. јануара ове године на листу санкција америчког Стате Департмента те му је забрањен улазак у САД.
Како је наведено, Тегелтија је користећи службени положај „учествовао у коруптивним радњама које су укључивале кориштење политичког утицаја и службеног положаја за остваривање личне користи“.
Тегелтији и Кукићу забрањен улазак у САД
Америчко Министарство финансија објавило је 11. априла листу санкција за ђела корупције, којима је обухваћено седам особа са Западног Балкана, а међу њима и бивша главна тужитељица Тужилаштва БиХ Гордана Тадић.
Гордана Тадић је на америчку „црну листу“ доспјела, јер је наводно „искористила своју позицију главне тужитељице за промицање властитих личних и породичних интереса, те наводно наплатила стамбену накнаду путем фиктивног уговора“.